<chapter id="whitebalance">
<chapterinfo>

<title
>Valge tasakaal</title>

<authorgroup>
    <author
><firstname
>Gilles</firstname
><surname
>Caulier</surname
> <affiliation
><address
><email
>caulier dot gilles at free.fr</email
></address
></affiliation>
    </author>
    <author
><firstname
>Gerhard</firstname
><surname
>Kulzer</surname
> <affiliation
><address
><email
>gerhard at kulzer dot net</email
></address
></affiliation>
    </author>
</authorgroup>

<abstract>
<para
>DigiKami <emphasis
>valge tasakaalu</emphasis
> plugin kujutab endast automaatset tööriista fotode valge tasakaalu korrigeerimiseks. </para>
</abstract>

<keywordset>
<keyword
>KDE</keyword>
<keyword
>Digikam</keyword>
</keywordset>

</chapterinfo>

<title
>Sissejuhatus</title>

<para
>Valge tasakaalu määramine on üks suuremaid digikaamerate probleeme. Vanade heade aegade filmilintide korral pandi valge tasakaal paika fotolaboris. Tänapäeval peab aga vaene väike kaamera ise selgeks tegema, mis on valge ja mis must. Kui kaamera valib valgepunkti, jääb tihtipeale vari või toon valeks. Selle pluginaga saab taolisi probleeme hõlpsasti korrigeerida. Siin on terve rida parameetreid, mida timmides on võimalik saada väga hea tulemus. </para>

<para
>Plugina aluseks on valge tasakaalu algoritm, mille autoriõigus kuulub Pawel T. Jochymile. Plugina saab käivitada pildiredaktoris menüükäsuga <menuchoice
><guimenu
>Parandus</guimenu
><guimenuitem
>Värvid</guimenuitem
><guimenuitem
>Valge tasakaal</guimenuitem
></menuchoice
>. </para>

<sect1 id="using-plugin-whitebalance">
<title
>Plugina kasutamine</title>

<figure>
    <title
>Valge tasakaalu dialoog</title>
    <graphic srccredit="The White Balance Tool Dialog" fileref="whitebalancedialog.png"/>
</figure>

<para
>Paremal näeb nii originaal- kui sihtpilti. Sihtpilti uuendatakse dünaamiliselt vastavalt plugina seadistuste muutmisele. </para>

<para
>Sihtpildi alal saab kasutada punast markerit. Kui viia see mõne pildi tsooni kohale, näidatakse histogrammil püstriba, mis osutab parajasti valitud kanali värvitaseme väärtusele. </para>

<para
>Vasakul ülal asub histogramm, mis parameetrite muutmisel dünaamiliselt uueneb. Histogramm on väga kasulik, sest see näitab sageli, et ka muidu korraliku säritusega fotodel on suurem osa pikslitest väga vähese helendusega. Nuppudega saab valida ühe kolmest värvist. </para>

<para
><guilabel
>Säritus</guilabel
> võimaldab digitaalselt muuta originaalfoto säritust. Selle suurendamine on imelihtne, paraku kaasneb sellega müra suurenemine pildil. Särituse vähendamine on mõnevõrra keerukam, sest heledaid toone ei saa põhimõtteliselt taastada. Vasakult saab toorhistogrammi lõigata <guilabel
>mustpunkti</guilabel
> muutes. Kui foto on udune (histogrammil on vasakul ehk mustal küljel tühi ala), on ilmselt seda võimalust mõttekas kasutada. <guilabel
>Säritus</guilabel
>t ja <guilabel
>mustpunkt</guilabel
>i saab ka automaatselt kohendada, kui klõpsata <guilabel
>automaatse särituse kohandamise</guilabel
> nupule. See määrab mustpunkti päris täpselt, kuid särituse määramise algoritmi on usutavasti võimalik veel omajagu parandada. </para>

<para
>Väljundi kontrast sõltub parameetritest <guilabel
>Tumedad toonid</guilabel
>, <guilabel
>Küllastus</guilabel
> ja <guilabel
>Gamma</guilabel
>. <guilabel
>Tumedad toonid</guilabel
> võimaldavad tugevadada või nõrgestada tumedate toonide rolli fotol. </para>

<para
>Foto kontrasti suurenemisel võib paraku väheneda selle värvi<guilabel
>küllastus</guilabel
>. Ühte ületav väärtus suurendab küllastust, alla 1 jäävad väärtused kahandavad seda. Väärtus 0 annab tulemuseks mustvalge foto. Foto värviküllastuse suurendamist ei tasuks peljata. Rusikareeglina võib öelda, et mida suurem on kontrast (väiksem <guilabel
>gamma</guilabel
>), seda suurem peaks olema <guilabel
>küllastus</guilabel
>. </para>

<para
>Järgmine valikuterühm ongi kõige peamisemad valge tasakaalu seadistused, mis määravad kolme värvikanali omavahelise suhte. Siin saab määrata värvi<guilabel
>temperatuur</guilabel
>i, millega pilt muutub soojemaks või külmemaks. Kõrgem temperatuur annab soojema tooni. Kolme värvikanali omavahelise suhte määramiseks on vaja seadistada kaht asja. Kuna temperatuur mõjutab peamiselt punase ja sinise kanali suhet, siis on loomulik, et teine seadistus mõjutab <guilabel
>rohelise</guilabel
> kanali intensiivsust. </para>

<para
>Mainitud seadistuste ükshaaval muutmise asemel võib aga kasutada hoopis <guilabel
>temperatuuritooni värvivalija</guilabel
> nuppu. Klõpsa sellele nupule ja seejärel originaalpildil kohale, kust hankida väljundvärv valge tasakaalu temperatuuriseadistuse arvutamiseks. Nii arvutatakse <guilabel
>temperatuuri</guilabel
> ja <guilabel
>rohelise</guilabel
> väärtused automaatselt. </para>

<para
>Lisaks saab valge tasakaalu määrata teatud eelnevalt määratud väärtusi valides. Valge tasakaalu temperatuuritüübid on järgmised: </para>

<para>

<informaltable
><tgroup cols="3">
            
<thead>
   <row>
      <entry
>Värvitemperatuur</entry>
      <entry
>Kirjeldus</entry>
      <entry
>Kelvinit</entry>
   </row>
</thead>

<tbody>

   <row>
      <entry>
      <guilabel
>40W</guilabel>
      </entry>
               
      <entry
>40-vatine pirn. </entry>
      
      <entry>
      <guilabel
>2680</guilabel>
      </entry>
   </row>

   <row>
      <entry>
      <guilabel
>200W</guilabel>
      </entry>
      
      <entry
>200-vatine pirn, stuudiovalgus. </entry>
      
      <entry>
      <guilabel
>3000</guilabel>
      </entry>
   </row>

   <row>
      <entry>
      <guilabel
>Päikesetõus</guilabel>
      </entry>
               
      <entry
>Päikesetõusu või -loojangu valgus. </entry>
      
      <entry>
      <guilabel
>3200</guilabel>
      </entry>
   </row>

   <row>
      <entry>
      <guilabel
>Volfram</guilabel>
      </entry>
               
      <entry
>Volframpirn või valgus 1 tund enne loojangut või pärast koitu. </entry>
      
      <entry>
      <guilabel
>3400</guilabel>
      </entry>
   </row>

   <row>
      <entry>
      <guilabel
>Neutraalne</guilabel>
      </entry>
               
      <entry
>Neutraalne värvitemperatuur. </entry>
      
      <entry>
      <guilabel
>4750</guilabel>
      </entry>
   </row>

   <row>
      <entry>
      <guilabel
>Ksenoon</guilabel>
      </entry>
               
      <entry
>Ksenoonpirn. </entry>
      
      <entry>
      <guilabel
>5000</guilabel>
      </entry>
   </row>

   <row>
      <entry>
      <guilabel
>Päike</guilabel>
      </entry>
               
      <entry
>Päikeselise päeva valgus keskpäeval. </entry>
      
      <entry>
      <guilabel
>5500</guilabel>
      </entry>
   </row
>   
   
   <row>
      <entry>
      <guilabel
>Välklamp</guilabel>
      </entry>
               
      <entry
>Elektrooniline välklamp. </entry>
      
      <entry>
      <guilabel
>5600</guilabel>
      </entry>
   </row
>      

   <row>
      <entry>
      <guilabel
>Taevas</guilabel>
      </entry>
               
      <entry
>Üldine taevavalgus. </entry>
      
      <entry>
      <guilabel
>6500</guilabel>
      </entry>
   </row
>    
               
</tbody>

</tgroup
></informaltable>

</para>

<para
><guilabel
>Värvitemperatuur</guilabel
> on lihtsustatud viis iseloomustada valgusallika spektraalseid omadusi. Kui tegelikkuses määrab valguse värvi see, milline on iga spektrikõvera punkti panus lõppväljundisse, siis ometi võib tulemust esitada ka lineaarsel skaalal. See on kasulik näiteks korrektse valge tasakaalu määramisel digifotograafias ning korrektse valgusallika tüübi määramisel ehitusoptikas. Arvesta siiski, et üht värvi valgusallikad (metameerid) võivad tunduvalt erineda valguskiirguse kvaliteedilt. </para>

<para
>Väiksem <guilabel
>värvitemperatuur</guilabel
> eeldab kollakaspunasemat valgust, kõrgem temperatuur sinisemat. Päevavalgus on koidu ajal tavaliselt suhteliselt madala värvitemperatuuriga, kasvades päeva kestel. Seepärast võib olla mõistlik paigaldada elektrivalgussüsteem, mis kompenseeriks vajaduse korral päevavalgust jahedama valgusega ning nii-öelda soojendaks seda öösel. See korrigeerib ka inimesele omast tunnetust soojemate värvide osas näiteks küünlavalguses või öösel lõkke ääres. Värvitemperatuuri mõõdetakse kelvinites (K). </para>

<para
><guilabel
>Ülesärituse indikaator</guilabel
> liidab värvi, kui pikslis on enam kui üks kanal ülesäritusega, ning sa näed kombineeritud värvi valge tasakaalu tulemusena. Seda rakendatakse ainult sihtpildi eelvaatluse alal ning see ei mõjuta kuidagi lõplikku renderdamist. </para>

<para
>Nupud <guilabel
>Salvesta</guilabel
> ja <guilabel
>Laadi</guilabel
> teevad just seda, mida nad ütlevad. Mis tahes valge tasakaalu seadistusi saab salvestada tekstifaili ja tekstifailist saab salvestusi ka laadida. </para>

<para
><guilabel
>Lähtesta kõik</guilabel
> taastab kõik filtriseadistused nende vaikeväärtustele, millele vastab neutraalne valge tasakaal. (Tähelepanu! Isegi neutraalne tasakaal võib erineda sinu algse foto tasakaalust. Salvestamise korral muudetakse originaalpildi valge tasakaalu.) </para>

</sect1>

<sect1 id="inaction-plugin-whitebalance">
<title
>Plugin tegevuses</title>

<para
>Siin on näha valge tasakaalu korrigeerimine värvifotol, mis on tehtud keskpäeval kaameraga Olympus C3000Z. Värvitemperatuur on sellel helesinise tooniga. Kaamera on vaikimisi kasutanud automaatset säritust. Valge tasakaalu korrigeeritakse värvitemperatuuriga <guilabel
>Päike</guilabel
>. <guilabel
>Säritus</guilabel
> on muutmata. Originaalpilt on (1), korrigeeritud pilt (2). </para>

<figure>
    <title
>Valge tasakaalu tööriist tegevuses</title>
    <graphic srccredit="The White Balance Tool in Action" fileref="whitebalancepreview.png"/>
</figure>

</sect1>
</chapter>

<!--
Local Variables:
mode: sgml
sgml-omittag: nil
sgml-shorttag: t
End:
-->

